“Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā pīškierts Terēzijai Brokai
![“Boņuks” par myuža īguļdejumu latgalīšu kulturā pīškierts Terēzijai Brokai](https://www.lakuga.lv/wp-content/uploads/2014/02/terezija-broka-1000x667-c-default.jpg)
Ar Latgalīšu kulturys Goda bolvu “Boņuks” nūvierteits kordirigentis, muzykys pedagogis Terēzijis Brokys myuža īguļdejums latgalīšu kulturys atteisteibā. Latgalīšu kulturys Goda bolva “Boņuks 2013” 19 nominacejuos tiks padūta 23. februarī Latgolys viestnīceibā GORS.
Kordirigente, muzykys pedagoge Terēzija Broka dzymuse 1925. goda 30. septembrī Rēzeknis apriņča Viļānu pogostā, Zvīdreņu cīmā zemnīku daudzbārnu saimē. 1934. godā Terēzija Broka suokuse vuiceibys Veitulu pamatškolā, dzīduojuse školys i bazneicys korūs. Piec pamatškolys beigšonys 1940. godā iesastuojuse Rēzeknis 1. vydsškolā, kuru absolviejuse 1946. godā. Itymā godā jei īsastuojuse Rēzeknis muzykys vydsškolā. 1949. godā Terēzija Broka suokuse vuiceitīs Latvejis Vaļsts konservatorejis kordirigentu nūdaļā. Piec konservatorejis beigšonys – nu 1954. goda leidz pat 2000. godam – juos vīneiguo pamata dorbavīta beja Daugovpiļs muzykys vydsškola, kur Terēzija Broka veice pedagogiskū i audzynuošonys dorbu kordirigentu nūdaļā. Daudzi juos audziekni niu struodoj par dzīduošonys školuotuojim, veic pedagogiskū dorbu videjuos i augstuokuos muzykys vuiceibu īstuodēs, ir aktivi kulturys darbinīki, voda pošdarbeibys koru kolektivus i školānu korus daudzuos Latvejis piļsātuos i lauku rajonūs, eipaši Latgolā.
Paraleli pedagogiskajam dorbam Terēzija Broka aktivi veikuse ari sabīdriskū dorbu, vodūt pošdarbeibys korus, ansambļus, aktivi īsasaistūt sova nūvoda Dzīšmu svātku i cytu pasuokumu reikuošonā.
Terēzija Broka bejuse Latgolys nūvoda Dzīšmu svātku, Školuotuoju kora saliduojumu i Školu jaunatnis Dzīšmu svātku viersdirigente, kai ari Vyspuorejūs latvīšu Dzīšmu svātku viersdirigente.
Terēzijis Brokys veikums latvīšu i latgalīšu kulturā novierteits ar vairuokim apbolvuojumim: Latvejis Nūpalnim boguotuo muokslys darbineica (1977), Latvejis Tautys skotuvis muokslineica (1986), Treju Zvaigžņu ordiņa virsneica (1995), Kulturys ministrejis bolva tautys muokslā i Spīdolas bolva (1998), Leluo muzykys bolva (2003), Latvejis Republikys Ministru kabineta gūda diploms i bolva (2005), Gūda daugovpilīte (2005).
Latgalīšu kulturys Goda bolva “Boņuks” radeita ar mierki veicynuot latgalīšu kultūrvidis saglobuošonu i atteisteibu, kai ari apkūpuot i gūdynuot spylgtuokūs i nūzeimeiguokūs sasnāgumus latgalīšu kulturā paguojušuo goda grīzumā. “Boņuks” ir vīneiguo goda bolva, kas eipaši izceļ i gūdynoj sasnāgumus latgalīšu kulturys dzeivē, i itūgod tei tiks padūta jau sastū godu.
Itūgod īvīstys nalelys izmainis nūlykumā i nominacejuos – vairuokys apvīnuotys, bet cytys guojušys kluotyn, pīmāram, pyrmū reizi tiks padūtys bolvys par sasnāgumim vizualajā, audiovizualajā i skotuvis muokslā. Pyrms izveiduot 2013. goda bolvys nūlykumu, Latgolys viestnīceiba GORS aicynuoja sevkuru kulturys draugu paust sovu redziejumu i īsacejumus par bolvys nominacejom, viertiešonu i cytim ar bolvu saisteitim vaicuojumim. Leluokuo daļa redzīņu paudieju atzyna, ka bolvys nominaceju skaits varātu byut mozuoks, rezultatā itūgod “Boņuku” paradzāts padūt 21 nominacejā. “Boņuks 2013” reikuotuoji ir Latgolys viestnīceiba GORS i bīdreibys “Kukuži” i “Latgolys Producentu grupa”.
“Boņuka” bolvu padūšonys ceremoneja nūtiks 23. februarī 16.00 stuņdēs Latgolys viestnīceibys GORS Lelajā zalā. Beletus iz bolvu padūšonys pasuokumu var īsaguoduot Latgolys viestnīceibys GORS i “Biļešu paradīzes” kasēs vysā Latvejā, kai ari škārsteiklā.
Ziņa sagataveita piec Latgolys viestnīceibys GORS dūtuos informacejis